N ô O

	V A L L A

	A R E N G U K A V A

	*  *  *

	Tôravere 1991

	Sisukord.

											Lk

	   Sisukord								 1

	   Sissejuhatus								 2

	1. Nôo külanôukogu kui haldusüksuse kujunemine,
	   tema asend, piirid ja sisestruktuur			 3
		1.1 Haldusüksuse ajalooline kujunemine		 3
		1.2 Asend ja struktuur					 3
		1.3 Koostöö naabritega					 5

	2. Demograafiline struktuur, elanikkond, asustus	 5
		2.1 Rahvaarv ja elanikkonna soolis- vanuse-
		    line struktuur						 5
		2.2 Asustus							 7
		2.3 Tööhôive ja pendelliikumine			 8
		2.4 Sotsiaalsfäär ja teenindus				 9

	3. Kohalikud ressursid						11
		3.1 Maafond							11
		3.2 Maa tsoneerimine						11
		3.3 Veeressursid						11
		3.4 Muud ressursid						12

	4. Majandustegevus ja ettevôtlus				13
		4.1 Struktuur							13
		4.2 Nôo kolhoos							14
		4.3 Nôo külanôukogu tootmisettevôtete
		    organisatsioon						16
		4.4 Transport ja side					16
		4.5 Talumajapidamised					17
		4.6 Uute talude teke						19
		4.7 Looduskaitse						19

	5. Finantsressursid ja valla eelarve			20
		5.1 Külanôukogu 1991.a. eelarve			20
		5.2 Nôo valla territooriumilt laekuvate
		    tulude hinnang						21
		5.3 Maksusoodustuse pôhimôtted				21
		5.4 Eelarveliste kulude struktuurne
		    hinnang							22

	SISSEJUHATUS.

	Nôo vallas on head eeldused, et omavalitsusele täielikult üle anda kôik kohaliku haldamisega seotud küsimused. Seda soodustab valla optimaalne suurus, hea geograafiline asend ja kohaliku majanduse struktuur. Viimane on küll tagasihoidlik, kuid valla halduses ja valla heaks kasutatuna on ta alustuseks piisav.

	Omavalitsuse käivitumisel peaks alguses jälgima, eriti kohalikule eelarvele tulevate ettevôtete-asutuste puhul, et töötajate olukord ei halveneks. Sama peame nôudma ka teiste valla liikmete puhul. Kui suudame saavutada stabiilsuse ja käivitada omavalitsuse täies mahus, siis saame minna inimeste heaolu parandamise suunas, mis on omavalitsuse ainsaks eesmärgiks.

Lähemas tulevikus saab tôenäoliselt suurimaks probleemiks töötute probleem. Kohalik omavalitsus on suuteline nende eest tulevikus loodetavasti efeltiivselt hoolitsema.

	Ettevôtlusega seotu probleemid on eelkôige seotud Nôo kolhoosiga ja tema tulevikuga. Ei tohi lubada, et selle tootmisvormi muutumisel teisteks jääks kannatajaks inimene. Eelkôige peame hoidma inimest ja rakendama selle heaks ka majanduse ning ettevôtete kôik vôimalused.

	1. NôO KÜLANôUKOGU KUI HALDUSÜKSUSE KUJUNEMINE,
	TEMA ASEND, PIIRID JA SISESTRUKTUUR.

	1.1 Haldusüksuse ajalooline kujunemine.

	Nôo külanôukogu kui haldusüksus moodustati 1945.a. pärast sôda moodustatud Nôo valla piirides.

	1954.a. liideti Nôo külanôukoguga Meeri ja Luke külanôukogud. Liidetud külanôukogud olid vabariigiaegsete valdade piirides loodud. Meeri vald moodustati 1. aprillil 1939.a. toonaste Meeri, Keeri ja Vastse-Nôo valdade liitmisel.

	1. jaanuaril 1969.a. liideti Nôo külanôukogu territooriumiga Lemmatsi külanôukogu territooriumist 2018 ha suurune ja Tähtvere külanôukogu territooriumist 269 ha suurune maa-ala, kus asusid Nôgiaru sovhoosi maakasutused. Selle tulemusel tulid Nôo külanôukogu haldusesse üle Nôgiaru ja Kaasmaru külad, seda vastavalt Lemmatsi ja Tähtvere haldusest.

	Seoses Elva külanôukogu likvideerimisega 1. augustil 1972.a. liideti Elva külanôukogu territooriumist 6265 ha maad Nôo külanôukoguga. Liidetud territooriumil asusid Nôo sovhoosi maakasutus ja riikliku metsafondi maa. Likvideeritud Elva külanôukogust anti Nôo külanôukogu haldusse üle Oomiste, Palumäe, Kodijärve, Etsaste, Illi, Laguja, Tamsa, Altmäe, Uuta, Sassi ja Ketneri külad.

	1. jaanuaril 1977.a. muudeti Nôo külanôukogu piire ja sellega seoses liideti külanôukogu territooriumist 2271 ha Kambja külanôukoguga. Lahutatud territooriumil asus Kambja sovhoosi maakasutus ning Palumäe, Kodijärve, Oomiste, Sulu ja Ivaste külad.

	Viimaste muutuste tulemusel kujuneski 1. jaanuariks 1977.a. välja Nôo külanôukogu senini kehtiv haldusterritoorium. Külanôukogus asuvad Nôo ja Tôravere alevikud ning Aiamaa, Altmäe, Ennu, Etsaste, Illi, Järiste, Keeri, Ketneri, Kolga, Kääni, Laguja, Luke, Meeri, Nôgiaru, Sassi, Tamsa, Unipiha, Uuta, Vissi ja Voika külad.

	1.2 Asend ja struktuur.

	Nôo külanôukogu asub Tartu maakonna keskosas ja jääb Tartu linnast edelasse. Nôo kiriku geograafilised koordinaadid on 58 16'38" pôhjalaiust ja 26 31'53" idapikkust. Lôuna poole jääb Elva linn. Piirnevateks valdadeks saavad pôhjast Ülenurme, Tähtvere ja Puhja, Konguta ja Rannu ning idast Kambja. Lôunast jôuab Nôo külanôukogu välja Elva linnani. Külanôukogu territoorim on kokku 198 ruutkilomeetrit, millest ligikaudu 129 ruutkilomeetrit kuulub Nôo kolhoosi maakasutusse. Ülejäänud alad on Elva Metsamajandi kasutuses.

	Piirid millistes Nôo külanôukogu praegu asub on pôhiliselt määratud Nôo kolhoosi piiride ja maakasutusega. Kolhoos määrab suurelt osalt ka külanôukogu sisestruktuuri. Välja on kujunenud viis kolhoosi osakondade keskustega kokkulangevat tsentrit. Üldiselt asuvad külad Nôost ühtlasel kaugusel ja on pôhimôtteliselt keskusega transpordiga ühendatud. Erandiks on siin kôige Elva linna poolne kant, kolhoosi Tamsa osakond, mis on Nôoga üsna halavasti ühenduses ja enam seotud paljuski Elva linnaga (vt tabel nr 1). See ei saa veel olla aluseks antud piirkonda tulevikus eraldada, pigem tuleb astuda samme selle osa transpordi ja olmeküsimuste lahendamiseks. Külanôukogu muus osas on tänu Tartu - Elva maanteele ja raudteele transpordiprobleemid hästi lahenenud. Transporditingimused jäävad veel soovida maanteest ja raudteest eemalolevate külade puhul (Keeri, Meeri, Etsaste, Unipiha, Laguja).

	Nr				asula kaugus	tähtsus
					Nôost (km)		struktuuris
______________________________________________________________
	1.Nôo al			    -			k/n, kolh.k
	2.Nôgiaru k			4		os.keskus
	3.Järiste k			4			-
	4.Aiamaa k				5			-
	5.Unipiha k			6			-
	6.Kolga k				2    
	7.Luke k				5		os.keskus
	8.Ennu k				11			-
	9.Etsaste k			12			-
	10.Kääni k				14			-
	11.Laguja k			16			-
	12.Ketneri k			18			-
	13.Sassi k				15			-
	14.Illi k				14			-
	15.Tamsa k				10		os.keskus
	16.Uuta k				13			-
	17.Altmäe k			8			-
	18.Voika k				5			-
	19.Tôravere al			5		Instituut
	20.Vissi k				6			-
	21.Meeri k				5		os.keskus
	22.Keeri k				8			-

Tabel nr 1:Nôo külanôukogu alevike ja külade kaugus ja tähtsus k/n struktuuris.
	Tulevikus on oodata pôhiliselt maakasutuse muutusi seoses talude tekkega, nii vanade taastamise kui ka uute asutamisega. Talunduse arenguga seoses vôib ainsa reaalse piire puudutava probleemina esile kerkida küsimus nendest talumaadest, millistest osa jääb ühe ja teine osa teise valla territooriumile. On juba ette tulnud juhus, kus Nôo valla territooriumil on ainult loodud talu keskus, ehk nagu ta senise määrangu järgi ôigem on, talunik Nôos sissekirjutatud, aga taastatava talu maad on kôik naabervalla territooriumil. Sellistel juhtudel tuleks ilmselt kône alla piiride muutmine selliselt, et talu tervikuna ühes vallas asuks, kas seda aga vaja on tuleb igal korral eraldi kolmepoolselt otsustada - môlema valla ja talu esindaja.

	Üldjuhul ei saa tulevikus arvestada valla territooriumi vähendamisega. Maailma praktika näitab, et paljud ühiskondlikud protsessid kulgevad väiksemates valdades valulisemalt ja on valla liikmetele ebasoovitavamad. Siia kuuluvad sellised näitajad nagu tööpuudus, maksud. Ka haldamise osas vajavad üldjuhul väikesed vallad ka enam riigilt eelarvelisi toetusi.

	Nôo külanôukogu viis keskust langevad kokku kolhoosi keskustega, Nôo alevikus, Nôgiaru, Luke, Tamsa ja Meeri külades. Need on suurimateks keskusteks, mis viimasel ajal on kôik peale Nôo aleviku vähenenud. Nende kôrval on üldisest kontekstist natuke eraldiseisvaks üksuseks Tôravere alevik kus asub kolhoosi ja tema struktuuridega suhteliselt nôrgalt seotud Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Imstituut.

	1.3 Koostöö naabritega.

	Arvestades külanôukogu senist staatust haldusorganite struktuuris, siis ei saa kône alla tulla ming väljakujunenud koostöö naabritega. Naaberkülanôukogudega (valdadega) ei ole see ka praeguseks välja kujunenud. Tulevikus vôiks see tulla kônealla ja seda eriti teabe, loodushoiu, maksukorralduse jms valdkondades.

	Suurem koostöö vôiks välja kujuneda Elva linnaga. Eelkôige puudutab see korravalve ja liiklus- ning transpordialast koostööd. Nôo ja Elva politseinikud on juba korraldanud ühiseid reide ja plaanis on välja kujundada ühine ja sôltumatu sidesüsteem. On täiesti arvestatav keskusega Elvas väljakujundatav korrakaitsekeskus Tartumaa lôunaosas.

	Elva linnaga on lootustandev ka puhketsoonidealase poliitika ühine väljatöötamine, kuna suurem osa Nôo külanôukogu territooriumil asuvatest aianduskooperatiividest asub Elva linna vahetus naabruses.
	2. DEMOGRAAFILINE STRUKTUUR, ELANIKKOND, ASUSTUS.

	2.1 Rahvaarv ja elanikkonna soolis-vanuseline struktuur.

	Nôo külanôukogu alaliste elanike arvu praegustes haldusala piirides saab käsitleda alates aastast 1977, mil Külanôukogu oma suuruse omandas.

	Vaadeldes alaliste elanike arvu ajavahemikul 1.1.1977.a. kuni 1.1.1990.a., siis on külanôukogus tervikuna nende arv vähenenud 3960-lt 3511-ni, mis teeb keskmiselt ligikaudu kolmkümmend viis inimest aastas (vt tabel nr 2).

	Nagu tabelist nr 2 näha on selle perioodi jooksul sünnid ja surmad ligikaudu tasakaalus olnud. Ainult pisut on aastate lôikes keskmiselt surmajuhtumeid rohkem kui sünde, vastavalt 54 ja 58 aasta kohta perioodil 1977 kuni 1990.

	Kui oletada, et demograafiline dünaamika lähiaastatel ei muutu, siis 1. jaanuariks 1995.a. on Nôo külanôukogu alaliste elanike arv vahemikus 3300 kuni 3350. Seoses elatustaseme globaalse muutusega riigis ja arvestades vôimalikke omandisuhete muutusi maal ja ka linnas, ning uusettevôtlust, vôib see prognoos mitte eriti täpseks osutuda. Sellele vaatamata vôib vähemalt lähiaastatel arvestada siiski alaliste elanike arvu môningase jätkuva vähenemisega.

	Seisuga		alalisi elanikke		sünd.		surn.
______________________________________________________________	
	1.1.1977			3960				53		52
	1.1.1981			3771				59		63
	1.1.1982			3747				59		62
	1.1.1983			3733				53		76
	1.1.1984			3699				40		54
	1.1.1985			3624				59		62
	1.1.1986			3674				50		51
	1.1.1987			3612				55		56
	1.1.1988			3581				54		46
	1.1.1990			3511				55		50

	Tabel nr 2:Alaliste elanike arvu dünaamika Nôo külanôukogus perioodil 1.1.1977.a. kuni 1.1.1990.a..

	Kui vaadata elanikkonna vanuselist jagunemist, siis siin on näha suurt stabiilsust. Tabelis nr 3 on toodud samuti ajavahemikul 1977 kuni 1990 alaliste elanike vanuseline jagunemine: alla viieteist aastased, tööealised ja pensioniealised. Sulgudes on toodud vastav protsent alaliste elanike üldarvust antud hetkel.

	Seisuga 		alla     		töö-     	 	pensio-
	        		15.a.  		ealisi     	näre
______________________________________________________________	

	1.1.1977		1011(25%)		1976(50%)		973(25%)
	1.1.1981 		965(25%)		1874(50%)		932(25%)
	1.1.1982 		964(26%)		1885(50%)		898(24%)
	1.1.1983 		989(26%)		1854(50%)		890(24%)
	1.1.1984		1017(27%)		1810(49%)		872(24%)
	1.1.1985 		979(27%)		1771(49%)		874(24%)
	1.1.1986 		971(27%)		1790(49%)		886(24%)
	1.1.1987 		949(26%)		1779(49%)		884(25%)
	1.1.1988 		914(25%)		1784(50%)		883(25%)
	1.1.1990 		872(25%)		1769(50%)		870(25%)

	Tabel nr 3:Alaliste elanike vanuseline struktuur ajavahemikul 1977 kuni 1990.

	Et vanuseline struktuur läbi aastate on stabiilne näitab, et elanikkonna vähenemine puudutab vôrdselt kôiki vanusegruppe haldusalal.

	Arvestades aastast keskmist alaliste elanike vähenemist (ligikaudu 35), vôime hinnata eri vanusegruppide suurust 1995.a. alguseks. Tehes samad eeldused, mis elanikkonna arvu üldisel prognoosimisel (vt eespool), vôib oletada, et see on ligikaudu selline nagu antud tabelis nr 4.

			alla 15.a.		830,
			tööealisi		1700,
			pensioniealisi	830.

		Tabel nr 4:Prognoos Nôo valla alaliste elanike vanuselise struktuuri osas 1995.a.

	Üsna kindlalt vôib oletada, et eri vanusegruppide omavaheline suhe ka tulevikus oluliselt ei muutu.

	2.2 Asustus.

	Nôo külanôukogus on praegustes piirides kokku kakskümmend küla ja kaks alevikku.
   
 1.1.	1.1.	1.1.	1.1.	1.1.	1.1.	1.1.	1.1.	1.1.	1.1.	1.1.
Asula		1977	1981	1982	1983	1984	1985	1986	1987	1988	1989 1990
________________________________________________________________
Nôo al	1069	1187	1211	1226	1262	1273	1275	1299	1274	1440 1360
Nôgiaru k 	328	 303 304	 344	 338 321	 313	 301	 318	 274  279
Järiste k	 67	  55  49	  45	  44  37	  32	  40  42	  47   44
Aiamaa k	 94	  79  75	  76	  70  70	  73	  70  61	  55   71
Unipiha k  97	  76  80	  83	  81  75	  71	  69  68	  68   53
Kolga k	 48	  52  49	  48	  51  49	  45	  47  45	  38   37
Luke k	481	 441 439	 419	 404 399	 388	 373 362	 329  325
Ennu k	 46	  39  30	  34	  24  23	  22	  21  20	  17   18
Etsaste k  67	  75  68	  79	  74  74	  88	  95  95	  78   85
Kääni k	 34	  26  28	  31	  30  30	  31	  30  32	  32   31
Laguja k	 57	  50  41	  30	  29  27	  28	  26  27	  34   29
Ketneri k  43	  27  27	  21	  20  17	  17	  16  17	  15   15
Sassi k	 25	  27  27	  25	  25  22	  22	  23  23	  27   24
Illi k	103	  93  89	  80	  81  84	  82	  74  75	  66   79
Tamsa k	 89	  99  93	 102	  88  86	  80	  83  91	  77   82
Uuta k	 69	  54  56	  48	  49  48	  55	  54  50	  59   47
Altmäe k	 38	  32  30	  33	  31  30	  31	  31  30	  24   32
Voika k	158	 136 128	 114	 108 101	 103	 104 110	 111  115
Tôravere	417	 388 375	 366	 360 361	 371	 364 360	 350  335
Vissi k	 87	  70  72	  71	  69  75	  75	  80  81	  78   81
Meeri k	492	 416 428	 417	 419 413	 401	 373 360	 376  330
Keeri k	 51	  46  48	  41	  42  45	  44  39	 40	  50   40

	Tabel nr 5:Nôo külanôukogu elanikke arvu muutus külade-alevike lôikes ajavahemikus 1977.a. - 1990.a..

Kui kogu külanôukogu elanike arv on vähenenud, siis asustatud punktide elanike arvu puhul puudutab vähenemine kôiki peale keskuse - Nôo aleviku. Vähenenud ei ole numbriliselt ka Etsaste küla elanike arv.

	Nagu tabelist nr 5 näha, on külanôukogu üldise elanike arvu vähenemise foonil märgata külanôukogu siseselt alaliste elanike liikumist perifeeriast keskuse suunas.

	Sellise situatsiooni tekkimine on olnud vôimalik tänu ehituspoliitikale, mis Nôo külanôukogu territooriumil pôhiliselt kohaliku kolhoosi kaudu realiseerus. Kogu vaadeldava perioodi jooksul on ehitustegevus käinud ainult Nôo alevikus. Vaid Meeri külas on neile lisaks ehitatud paar ühepereelamut. See ongi tinginud paremate spetsialistide, tööjôu ja ka elanike koondumise Nôo alevikku. Kolhoosi ääremaadel on selle tulemusel probleeme ka hea tööjôuga. Lisaks kôigele viidi kaheksakümnendate aastate lôpul ka kolhoosi keskus Luke külast Nôo alevikku.

	Omamoodi erandi moodustab Tôravere alevik, kus asub Eesti TA Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituut ja mis on kohaliku kolhoosiga nii organisatsiooniliselt kui ka struktuuriliselt nôrgalt seotud. Sellele vaatamata on ka Tôravere aleviku alaliste elanike arv vähenenud. Ka see on kohaliku korteri- ja ehituspoliitika ning ehitusvôimaluste puudumise tulemus.

				Muutused ajavahe-		prognoos
	asula			mikul 1977 – 1990		1995.a.
________________________________________________________________

	Nôo al 			+291				1450
	Nôgiaru k  		-49 				260
	Järiste k  		-23  				34
	Aiamaa k	  		-23  				60
	Unipiha k  		-44  				35
	Kolga k  			-11  				32
	Luke k 			-156 				265
	Ennu k  			-28			alla   10
	Etsaste k  		-18  				92
	Kääni k	   		-3  				30
	Laguja k	  		-28  				19
	Ketneri k  		-28  				-
	Sassi k	   		-1  				23
	Illi k  			-24  				70
	Tamsa k	   		-7  				80
	Uuta k  			-22  				40
	Altmäe k   		-6  				30
	Voika k  			-43 				100
	Tôravere al  		-82 				300
	Vissi k	   		-6  				79
	Meeri k 			-162 				270
	Keeri k  			-11  				35

		Tabel nr 6:Nôo asustatuse muutus ajavahemikus 1977 - 1990 ja prgnoos aastaks 1995.

	Kui hinnata asunduste arengut tuginedes vaadeldavale perioodile, siis saame prognoosi Nôo valla külade ja alevite asustatuseks aastaks 1995 (vt tabel nr 6). Selle järgi on 1995.a. väljakujnenud asustatus, kus on teravalt esil Nôo alevik ligi pooleteisetuhande elanikuga. Teise grupi moodustaks Nôgiaru, Luke ja Meeri külad ning Tôravere alevik, ku on elanikke kaks kuni kolmsada.

Kolmanda grupi moodustaks alla saja elanikuga külad, millised oleksid kôik ülejäänud seitseteist küla. Omamoodi huvitav on hinnang Ketneri küla kohta, mis samasuguse languse jätkudes välja sureb. Ilmselt tähendab see küla kui sellise kadumist ja hajusasunduse tekkimist. Suure tôenäosusega liigubki kogu areng selles suunas, et tekib selline hajus asustus, kus kujunevad välja suuremad alevikud. Nôo vallas on nendeks ilmselt esimese ja teise grupi alevikud ja külad (vt eespool). Seda juhul kui suudame peatada nende elanike arvu vähenemise.

Hajusa asustuse kujunemisele vôiks praegu väljakujunenud tendentside jätkudes kaasa aidata ka talude teke. See on heaks juhatajaks, kus tuleks eelkôige hakata arendama majandus-, kultuuri-, sotsiaal jms keskusi ja asutusi arendama.

	Kirjeldatud protsesse vôivad oluliselt môjutada kolhoosi tööstruktuuri muutus, talude areng jms tegurid, mis teevad tabelis nr 6 toodud prognoosid üsna ligikaudseteks.

	2.3 Tööhôive ja pendelliikumine.

	Nagu eespool näha (vt tabel nr 3), on külnôukogu alalistest elanikest ligikaudu stabiilselt 50 % tööealisi. Et see suhe on stabiilne, siis tööealiste elanike vähenemine tuleneb ainult kogu elanikkonna vähenemisest. Kui vaadelda Nôo külanôukogu töötajate üldarvu sôltuvalt asutuste ja ettevôtete olemustest, siis selgub, et see on seisuga 1.1.1991.a. järgmine:

	- aktsiaseltsid, kooperatiivid jms	-		 	57
	- sotsiaalsfääri asutused			-			328
	- Nôo kolhoos					-			879
	- teadusasutus (AAI)				-			148
	- muu väiksem tootmine			-		 	51
								kokku    		1463

	Tabeli nr 3 andmetega vôrreldes näeme, et absoluutarvudes Nôo külanôukogu töövôimelisest elanikkonnast kohapeal rakendamata ligikaudu 300 inimest. Vähemalt niipalju inimesi peab käima tööl väljaspool külanôukogu piire. Neile lisanduvad aga veel töötavad pensionärid ja samuti peab arvestama seda, et ka kohapeal käib tööl inimesi väljastpoolt. Kui oletada, et selliseid inimesi on teist samapalju, siis on ligikaudu 500 kohalikku elanikku, kes mujal (väljaspool külanôukogu) tööl käivad.

	Arvestades külanôukogu enimsoodsat transpordi suunda, siis on selge, et pôhiliselt käiakse Nôo külanôukogust tööl Tartus ja Elvas. Samuti on need pohiliselt meie väljastpoolt tulevate töötajate asualaks.

	2.4 Sotsiaalsfäär ja teenindus.

	Nagu kogu areng, nii on samadest môjuritest lähtudes Nôo külanôukogu territooriumil välja kujunenud küllaltki ebaühtlane sotsiaalsfääri ja teenindusasutuste jaotus:

	Nôo alevik			Nôo Keskkool, kolhoosi spordikool, sidejaoskond + hoiukassa, apteek, muusikakool, raamatukogu, kolhoosi lasteaed, kultuurimaja, ambulatoorium, varumispunkt, ômblusateljee, juuksur, einelaud + söökla, toiduainete ja tööstuskauplus

	Tôravere alevik		lasteaed, side + hoiukassa, söökla, kauplus

	Nôgiaru 			külavelsker-ämmaemandapunkt, kauplus, raamatukogu, kolhoosi lasteaed

	Laguja 			külavelsker-ämmaemandapunkt (eramajas), algkool (11 ôpilast), kauplus, side+hoiukassa

	Luke 				külaraamatukogu, kolhoosi lasteaed, kauplus, vanadekodu

	Tamsa 			külakauplus

	Meeri 			külakauplus, eriinternaatkool

	Seega on üldse kokku seitsmes külas - alevikus mingi teenindamine vôimalik. Ülejäänud viisteist küla on sunnitud kaupade ja teeninduse järele sôitma mujale. Enamasti käiakse sel juhul kas Elvas vôi Tartus. Vôib öelda,et elementaarselt on tagatud mingi sotsiaalsfääri parem tase Nôo alevikus. Siiski on aleviku kasv teinud vältimatuks kiiremas korras leida vôimalus välja ehitada uus teeninduskeskus, mis hôlmaks endas uut ambulatooriumi, kauplust, sauna ja teenindusmaja. Nôo kauplust ja muid teeninduspunkte kasutab enam kui 1700 inimest.

	Nôo elanike jaoks ebasoodus olukord on kujunenud Nôo kolhoosidevahelise vanadekoduga, kuhu Nôo enda vanureid praegu saata ei saa. Nôo kolhoos ei ole vanadekodu haldajatega liitunud, sest siis kui kodu rajati oli Nôos veel sovhoos. Nüüd ei ole kolhoos internaatkodu haldajatega liitumisest enam huvitatud. Nôo külanôukogust oleks aastas vaja kuni viis vanurit vanadekodusse paigutada ja arvestades, et Nôo vanadekodu on hästi sisustatud ja ajakohane, tuleks püüda leida vôimalus meie vanurite sinna paigutamiseks.

	Neljast lasteaiast kolm on kolhoosi halduses. Majandusraskuste tôttu on nende ülalpidamine kolhoosil ülejôu käiv ning kôigi lasteaedade valla haldusse ületulekuga peaks lasteaedade probleem olema esimeses lähenduses lahendatud. Et laste kodus hoidmine on kasulik, siis vôib olla vajalik vahepeal nendele majadele, vähemalt osaliselt kaaskasutajaid leida. Need peaks aga olema lepingupartnerid, kelle käest esimesel vôimalusel ruumid kätte saab, kui selleks vajadus peaks tekkima. Kokku oan lasteaedades 230 kohta, mis tulevikus valla vajadused peaks katma.

	Probleemiks on tulevikus vallale puudulikult väljaarendatud nn äärealadel sotsiaalse teenindamise parandamine. Siin vôiks eelkôige tähelepanu pöörata just perspektiivsetele asustuse punktidele Tôravere, Nôgiaru, Luke ja Meeri külades.

	Nôo alevikus tegutseb EEL Kiriku kogudus, mille ôpetaja praegu Tartust käib, jagades kahte kogudust. On asutamisel fond, mille eesmärgiks on Nôo kiriku oreli taastamine. Tegemist on ühe esimese kirikuga, kus orel kasutusele vôeti ja ka orel ise on meistriteos. Nôos tegutseb lisaks veel ka Apostliku ôigeusu Kirik, kelle kogudus ei ola suur, kuid omab energilist noort ôpetajat.

	Hariduse osas on pôhiraskus Nôo Keskkooli kanda. Väikestest koolidest on säilinud vaid Laguja külas algkool. Vajadus oleks leida vôimalus Tôravere alevikus algkool avada. Seal oleks koolis käivaid lapsi ligikaudu 10 ôpilast klassi kohta. Praegu veetakse neid alates esimesest klassist eribussiga Nôkku. Tôraveres oleks tôenäoliselt lahendatud ka kooli kaadri probleem, seda eelkôige TA Instituudist vabaneva kaadri arvel.

	Juba ammu ei vasta kohalikele vajadustele ega ka tehnilistele tingimustele Nôo ambulatoorium. Seni on uue ehitus juba lubamatult kaua viibinud. Laguja ja Nôgiaru velsker-ämmaemandapunktid on kitsalt kohaliku tähtsusega, millega aga inimesed siiski väga harjunud on. Tulevikus tuleks kogu arstlik teenindamine Nôo alevikku keskendada, väikeste arstipunktide säilitamine koolides, lasteaedades jms asutustes ei ole otstarbekohane. See nôuab meditsiinilise teenindamise kvaliteedi olulist kasvu.

	Praeguse kuue arsti asemele peaks tulevikus Nôole piisama neljast, stomatoloogist nende hulgas. Eraldi oleks môeldav eraldi lasteasutusi teenendava arsti rakendamist. Keskmeditsiini ja abipersonali vajadus oleks ligikaudu hinnatav kolm kuni neli ühe arsti kohta.

 

	3. KOHALIKUD RESSURSID.

	3.1 Maafond.

	Maapinna reljeef on Nôo külanôukogy piirides väga muutuv. Tasased pôllud vahelduvad künkliku reljeefiga. On tunda Lôuna-Eesti kuppelmaastiku elemente, ehkki veel piisavalt nôrgalt. Kôige raskem pinnareljeef maa harimiseks on Nôo kolhoosi lôunapoolseima, Tamsa osakonna maadel.

	Kolhoosi üldpindala 1. jaanuari 1991.a. seisuga oli 12 888 ha. Ülejäänud ligi seitsmeltuhandel hektaril kasutab maid Elva Metsamajand. Metsamajandi maad ei asu kompaktselt, vaid on hajutatud, hôlmates pôhiliselt metsasemaid piirkondi külanôukogu territooriumist.

	Nôo kolhoosil on haritavaid maid 7 885 ha, mis on 59 % kogumaast ja millest omakorda 5 426 ha ehk 72 % on kuivendatud maid.

	Mullastiku poolest kuuluvad Nôo maad Lôuna-Eesti kamar-leetmuldade valdkonda. Valdavateks muldadeks on leetjad ja niisked leetjad ning kahkjad mullad. Mullastiku poolest on teistest maadest erinevad Tamsa osakonna maad. Seal leidub nôrgalt errodeeritud ja errodeeritud karbonaatseid muldasid ja niiskeid delluviaalmuldasid.

	3.2 Maa tsoneerimine.

	Arvestades muldade eripära, mis pôhiliselt määrab ära maa kasutamise kôige suurema otstarbekuse, saab Nôo maade puhul pidada soovitavaks järgmist spetsialisatsiooni:

	Nôgiaru & Meeri osakond	- kartulikasvatus,
	Nôo osakond			- kartuli- ja teraviljakasvatus,
	Tamsa osakond			- veisekasvatus,
	Luke osakond			- teraviljakasvatus.

	Veisekasvatus Tamsa osakonnas oleks parim mida seal viljelda, seda soodustavad muuhulgas ka reljeefist tulenevad eripärad.
	Kahjuks ei ole Nôo kolhoos senini om tootmise paigutamisel mullastikutingimustega erinevates osakondades eriti arvestanud. Kui tulevikus planeerida tootmisüksuste ja talude tootmisprofiile, siis tuleks neid eripärasid vôimaluse korral arvestada.

	3.3 Veeressursid.

	Edelaosas läbib Nôo külanôukogu territooriumi Elva jôgi. Suurematest järvedest tuleb märkida Suurt-Karujärve, pindalaga 16 ha ja Väikest-Karujärve, pindalaga 9 ha. Külanôukogu territooriumil on 25 ekspluateeritavat puurkaevu (tabel nr 7). Summaarne veetarbimine on praegu 85.31 kuupm/tunnis. Veetarve on täielikult kaetud pôhjavee kasutamisega. Perspektiivis lisandub 4.95 kuupm/tunnis (vastavalt 700 ja 28.6 kuupm/päevas).

	Pôhjavesi on Nôos valdavalt pehme, šahtkaevudes tuleb enamasti nähtavale 3 - 5 meetri sügavuses. Veekandja kiht asub enamasti aluspôhjaks olevas devoni liivakivis. 

	Eelvoolu, normatiivselt puhastatud heitvete kogused on 51.07 kuupm/tunnis (358.13 kuupm/päevas), sealhulgas teistelt tarbijatelt vastuvôetav heitvee kogus on 4.67 kuupm/tunnis (23.34 kuupm/päevas). Kogumiskaevudesse kogutakse heitvetesid 8.56 kuupm/tunnis (52.88 kuupm./päevas).

	Nr	kaev		tootlikkus		vee tarbimine
				passi järgi	praegu		persp.lisandub
_________________________________________________________________
	1	Luke I	  25/500		13.5/111.7			1.07/7.6
	2	  "		  16/320		   "				   "
	3	Luke II	  12/240		2.0/16.0			   -
	4	Laguja		-		0.09/0.8			   -
	5	Laguja	  8/160		1.8/10.79			0.88/3.0
	6	Vainu		  12/240		2.43/22,05			   -
	7	Suntsi	  4.6/92		1.36/11.4			   -
	8	Nôgiaru I	  9/180		11.4/82.29			   -
	9	NôgiaruII	  18.0/360		6.66/64.0			   -
	10	Aiamaa	  6.0/120		2.16/20.70			   -
	11	Tähe		  7.5/150		0.28/2.70			   -
	12	Solba		  5.5/110		0.60/2.66			   -
	13	Soone		  5.4/108		1.38/13.15			   -
	14	Mariksoo	  7.2/144		2.79/26.53			   -
	15	Kolga		  12/240		2.14/20.5			   -
	16	Meeri		  4.8/96		2.34/16.34			   -
	17	Nôo I		  14.4/28		83.03/18.85		   -
	18	Nôo II	  7.0/140		23.27/201.35		   -
	19	  "		  10.0/200		    "				   -
	20	Nôo III	  4.6/92		1.89/8.4			   -
	21	Unipiha I	     -		0.89/8.45			   -
	22	Unipiha II		-		0.51/4.85			   -
	23	Tamsa		  9.4/188		4.33/33.24			   -
	24	  "		  8.0/160		    "				   -
	25	Viinamärdi  10/200		0.41/3.85			   -

		Tabel nr 7:Ekspluateeritavad puurkaevud, vôimsused on kuupm.tunnis/kuupm.ööp.

	3.4 Muud ressursid.

	Nôo külanôukogu territooriumil on kasutuses veel karjäärid, millistest kaevandatava kruusa jääkvarud on kärjääride lôikes seisuga 1.1.1990.a. järgmised:

		Karjäär			Jääkvaru
						(tuh.kuupm)
	1	Aiamaa			   31.9
	2	Kirja				   26.2
	3	Laguja			  190.3
	4	Preediku				-

		Tabel nr 8:Jääkvaru Nôo kasutatavates karjäärides seisuga 1.1.1990.a.

	4. MAJANDUSTEGEVUS JA ETTEVôTLUS.

	4.1 Struktuur.

	Nôo külanôukogus on tootmissfäär on küllalt kitsas. Arvestatavaid tootmisettevôtteid on siin neli, neile lisanduvad môned uusettevôtted, aktsiaseltsid jms ettevôtted.

	Pôhiliseks pôllumajandusliku tootmise ettevôtteks on Nôo kolhoos (vt p 4.2). Talunikud on alles oma tootmist väljakujundamas. Seni on loomata väiksemad pôllumajandusliku tootmise üksused kui senine kolhoos. Ka suuremad kui talu ei ole veel tekkinud. Tôenäoliselt on selliste teke lähituleviku küsimus ja seotud ilmselt kolhoosi tootmise ümberkorraldamisega.

	Arvestatavateks tööstusettevôteteks on Tartu Mööblikombinaadi "Tarmeko" Tôravere tsehh, kus pôhilisteks tootmisartikliteks on mitmesugused toolid. Samuti tegeleb Nôo alevikus Tartu Piimakombinaadi Elva jaoskonna Nôo juustutsehh, kus Eestis ainsana toodetakse juustu "Hollandi kera".

	Samuti asub Nôos hauasammaste töökoda, mis nüüd Tartus kooperatiivi juurde kuulub.

	Illi külas tegutseb mitmesuguste istikutega kauplev Elva raudtee puukool.

	Lisaks tabelis nr 9 toodutele asub Nôo külanôukogu territooriumil veel 37 aianduskooperatiivi, mis pôhiliselt paiknevad kôik külanôukogu Elvapoolses otsas. Aianduskooperatiivid moodustasid oma koordinatsiooni nôukogu, mis on pôhikirjaline organ ja tegutseb kôigi olemasolevate aianduskooperatiivide huvides. Kokku on Nôo külanôukogu territooriumi aianduskooperatiivides 633 suvilat.

Nr		nimi		töötajate	pôhifondide	käive		 töötasu
				  arv		jääkmaksumus
							(tuh.rbl)
_______________________________________________________________
 1	TTK"Betto"		    -			-		  -			-
 2	Ü/E"Astrodata"	    -			-		  -			-
 3	A/S"Bitter"	    -			-		  -			-
 4	A/S"Vigor"		    5		     -		492.6		  75.7
 5	TTK"Uno"		    1			-		  4.1		   0.3
 6	TTK"Hame"		    4			-		  1.1		   0.7
 7	A/S"Rahkoi"	    -			-		  -			-
 8	A/S"Bonus"		    -			-		  -			-
 9	A/S"Oskar"		    -			-		  -			-
10	Nôo apteek		    5		     -		 72.1		  16.0
11	Ambulatoorium	   14		    7.8		  -		  43.6
12	Nôgiaru VÄP	    2		    0.2		  -		   2.1
13	Laguja VÄP		    1			-		  -			-
14	Nôo raamatuk	    1		    0.2		  -		   3.9
15	Nôgiaru raamatuk   1			-		  -		   3.1
16	Luke raamatuk	    1		    0.1		  -		   3.5
17	Kult.maja		    3		   49.9		  -		   9.0
18	Nôo LPK		   29			-		  -		  48.0
19	Nôgiaru LPK	    6			-		  -		   8.7
20	Luke LPK		    6			-		  -		  11.0
21	Nôo KK		  125		 1356.3		333.7		 245.5
22	Laguja algk	    3		    4.7		  8.2		   5.3
23	Meeri EIK		   48		  682.5		273.2		 107.5
24	Tôravere LPK	   11		    3.5		 32.8		  17.4
25	Tôravere söökl	    3			-		 43.2		   7.6
26	Nôo KK söökl	    4			-		102.3		  12.1
27	Nôo einelaud	    -			-		  -			-
28	Nôgiaru kaupl	    2			-		  -			-
29	Nôo tööst.kaupl    3		    0.4		409.7		   7.7
30	Luke kaupl		    2		    1.3		295.1		   8.1
31	Laguja kaupl	    1			-		  -			-
32	Tôravere kaupl	    2		    0.2		314.4		   8.6
33	Tamsa kaupl	    1		    0.1		167.7		   4.6
34	Meeri kaupl	    1		    0.1		 60.3		   2.0
35	Nôo toidukaupl	    6		    0.2	    1269.5		  27.9
36	Varumiskontor	    1			-		758.6		   4.8
37	Nôo kolhoos	  879		17951.0	    9383.0		2768.0
38	Nôo vanadek	   15		  382.0		544.0		  47.0
39	Nôo RSN TK		    5			-		  -		  40.8
40	Spordikool		    -			-		  -			-
41	Elva rtd puukool   -			-		  -			-
42	Tôravere AAI	  148		 5905.5		  4.0		 552.4
43	Tôravere metrol    -			-		  -			-
44	"Tarmeko" jaosk   51		   32.0	    2839.0		 226.0
45	Nôo muusikakool   17		   10.2		  -		  44.0
46	ôigeusu kogudus    -			-		  -			-
47	EELK kogudus	    -			-		  -			-
48	Nôo juuksur	    1			-		  1.4		   0.6
49	Laguja sidej	    1			-		  1.0		   3.1
50	Luke sidej		    2			-		  2.3		   4.0
51	Nôo sidej		    9			-		  9.6		  24.5
52	Tôravere sidej	    2			-		  8.5		   4.2
53	Tartu PTK Elva j  57		  295.0	    2962.0		 196.4
54	A/S"Urania com"    8		  128.0		337.0		  11.5

	Tabel nr 9:Nôo külanôukogus asuvad asutused ja ettevôtted

	Ehitusettevôtetena tuleb ainsana arvesse A/S"Vigor", mis on tekkinud Elva MEK-i baasi ja edukalt tegutseb olles saavutanud nagu tabelist näha (tabel nr 9) poolemiljonilise käibe..

	Nôos asuv TTK"Hame" on ômblustooteid valmistav kooperatiiv, mis ômblusettevôttest "Mareta" eraldus. Nad suudavad oma tagasihoidlike vôimsuste juures Nôo elanikele pakkuda vajalikku teenust, tihti ei pääse kôik soovjad jutule, sest tahtjaid on palju ja ka järjekord vastav. Kui lahendada selle kooperatiivi ruumide laiendamise probleemid, siis oleks see kooperatiiv suuutline oma tootmist oluliselt suurendama.

	Tôravere instituudi juures loodud Ü/E "Astrodata" ja A/S "Urania com" on elektroonikaga tegelevad firmad. Samas loodud A/S "Rahkoi" on aga akadeemilisema suunitlusega ning loodud Karjala kaljujooniseid uuriva Muinastaide Seltsi finantseerimiseks. 

	4.2 Nôo kolhoos.

	20.02.1961.a. moodustati kolhoosi "Uus Elu" ja V.I.Lenini nim. kolhoosi ühiskoosolekul üks majand, mille nimeks sai kolhoos "Edasi".

	Tartu Rajooni TSN TK otsusega nr 37, 03.02.1971.a. liideti "Edasi" kolhoos Nôgiaru sovhoosiga. Kolhoos "Komnoore" liideti Nôgiaru sovhoosiga 15.02.1965.a.

	Seega asus 1. jaanuariks 1975.a. Nôo külanôukogu territooriumil Nôo ja Nôgiaru sovhoosid.

	ENSV MN korraldusega nr 68k, 07.02.1975.a. ja vastava Tartu Rajooni TSN TK Pôllumajandusvalitsuse juhataja käskkirjale nr 9, 18.02.1975.a. liideti Nôgiaru ja Nôo sovhoosid. Nimeks jäi Nôo sovhoos, mis aprillis 1988.a. reorganiseeriti kolhoosiks, millisena tänaseni tegutseb.

	Nôo kolhoos koosneb viiest osakonnast, milliste keskused on vastavalt Nôgiarus, Meeril, Nôos, Lukel ja Tamsal. Majandi üldpindala seisuga 1. jaanuar 1991.a. oli 12 888 ha, millest haritavat maad 7585 ha (59 %) ja sellest omakorda oli kuivendatud maid 5426 ha (72 %).

	Nôo kolhoosi pôhiliste majandusnäitajate seis 1990.a. andmete pôhjal on kokkuvôtlikult järgmine:

	- teravilja ning kartuli saagikus 1990.a. (ts/ha)
				teravilja punkrikaal		34.7 (31.8)+
			   	-++-				27.1 (25.6)
				kao %				21.9 (19.5)
				kartul			85   (109.7)
	- karjamaa saagikus (sü/ha)
				1989.a.			2708 (3248)
				1990.a.			3235 (2951)
	- kôigi rohumaade saagikus (sü/ha)
				1989.a.			2927 (3062)
				1990.a.			2931 (2841)
	- toodetud sü-sid haritava maa 1 ha kohta
				1989.a.			3245 (3442)
				1990.a.			3225 (3033)
	- loomakasvatus 1990.a. kohta seisuga 1.1.1991.a.
		piima (t)					5233 (93 % e a)
		piima lehma kohta (t)		3890 (90 % e a)
		veiste arv					3890 (90 % e a)
		lehmade arv				1883 (-159 e a)
		varutud liha kokku (t)		1356 (82 % e a)
		lepingute arvel liha (t)		1220 (88 % täitm)
		sigade arv					5587 (84 % e a)
	- veiste leukoosi seisuga 1.1.1991.a.
		1990.a. avastatud			566 e 16 %
		haigete loomade asukohad:		Vainu 195, Luke 104, Aiamaa 183, Soone 100, suurfarm 524, Mariksoo 87
	- rahalisi vahendeid kokku 220 tuhat rbl
	- lühiajalisi laene kokku 2.303 milj.rbl (maak. suurim)
	- masinaid ja seadmeid 1990.a.			algul 2843	
									lôpul 3133
	- 1 ts teravilja omahind			18.16 (16.67)
	- 1 ts kartuli omahind			34.4  (25.16)
	- 1 ts piima omahind				40.5  (35.46)
	- 1990.a. pôllumaj. kogutoodang	7 153 000.- (82 % e a)
	- kogutulu						3 434 000.- (97 % e a)
	- kasum						831 000.-   (82 % e a)
	- traktoreid kokku 251, sealhulgas riikl. sektoris 154 ja erasektoris 97, teraviljakombaine 24
	- haritavat maad ühe traktori kohta 28.3 ha
			          ühe kombaini kohta 296.6 ha

	Juba sovhoosi reorganiseerimisest saadik on plaanitsetud kolhoosi viis osakonda muuta iseseisvateks majandusüksusteks. Mitmesugustel pôhjustel on see senini toimumata. Sellise suure üksusena kolhoos ennast enam ei ôigusta ja ilmselt mingi jagunemine väiksemateks üksusteks seisab ees. Jagunemine osakondade järgi on môeldav ja hästi teostatav kuna osakondade profileeritus on tugev. See looks soodsa vôimaluse ka nende üksuste omavaheliseks tööjaotuseks ja koostööks.

	4.3 Nôo külanôukogu tootmisettevôtete organisatsioon.

	Kui käsitleda Nôo külanôukogu tootmispotentsiaali, siis on môtekas vaadelda vaid nelja ettevôtet.

	Nôo kolhoos kui tootlikku tervikut peaks ootama ühest küljest jagunemine väiksemateks ja elujôulisemateks tootmisüksusteks. Teiselt poolt oleks nendes kolhoosi osades, kus rentaablus madalaks vôib jääda, ehk mis ennast lihtsalt ära ei suuda majandada (Meeri, Tamsa) môeldav minna radikaalselt talude loomise teed. Radikaalselt selles môttes, et talude tekke soodustamiseks kasutada ära osakondade vara, millised osakute vôi mônel muul pôhimôttel välja jagada just talumajapidamist alustavatele inimestele. On usutav, et mônestki nn tervikvarast saaks soovijate olemasolul luua omaette tootmisüksuse ja neile see erastada. Arvestades, et kolhoosil on pôhivahendite jääkväärtus ligi 18 miljonit, siis saaks leida ka lahenduse tekkinud vôlaga seotud probleemidele.

	Tartu Mööblikombinaadi "Tarmeko" Tôravere tsehh, mis tegelikult Vissi külas asub suudaks oma varustusprobleemide lahendamisel edukalt tegutseda iseseisva üksusena. Pool selles tsehhis rakendatud tööjôust on kohalik, teine pool on valdavalt jaolt Elvast pärit. Tsehhi ligi kolmemljoniline käive on heaks eelduseks, et soovi korral lahendada ka tehnilised probleemid, mis amortiseerunud seadmete väljavahetamisel vôivad tekkida. Hoonete osas on esialgu tootmist oluliselt laiendamata vôimalik rahuldavalt tegutseda.

	Heade eeldustega on Nôo külanôukogus asuv Tartu Piimakombinaadi Elva jaoskonna Nôo juustutsehh. Arvestades kasvavat talumajapidamiste kasvu oleks selle tsehhi baasil vôimalik tulevikus arvestada ettevôttega, mis tugineks kohalikule toormele. Tsehil on korralik hoone ja kôrvalhooned. Juustutsehi puhul on suurimaks probleemiks temaga seotud reostus. Probleem on üles kerkinud juba ammu, kuid senimaani rahuldavalt lahendamata. Kunagi väljaehitatud puhastusseadmed oma funktsioone ei täida ja kogu reostus satub ojasse ja pinnavette.

	4.4 Transport ja side.

	Nôo külanôukogu transpordivôimalused on eelkôige seotud ja lahendatud Tartu-Elva-Valga maantee baasil. Nn tunnibuss suudab kôik maanteele lähedale jäävate külade elanike vajadused rahuldada. On môningaid probleeme veel mône peatuse asukohaga, mis vôiksid ratsionaalsemates kohtades asuda.

	Tartu-Elva maanteest lääne poole jäävate kaugemate külade elanike (Meeri, Keeri, Nôgiaru, vt tabel nr 1) jaoks on arvestatavad kolm päevajooksul neid külasid läbivat bussiliini. Inimesed kasutavad lisaks neile kolhoosi ja muud ametkondlikku transporti nii poes käimiseks kui muu transpordini jôudmiseks.

	Maanteest ida poole jäävate külade (Laguja, Luke, vt tabel nr 1) teenindamiseks transpordiga on tingimused natuke paremad. Otepää ja Valga suunalisi, samuti ringiga Elvasse sôitvaid busse on päevas olenevalt marsruudist kuni viis.

	Kaugemate külade puhul ja eriti Laguja piirkonda jäävate jaoks on palju halvem lugu ühenduses Nôoga. Kui omavalitsusliku staatusega seoses asutustel ja inimestel vajadus valla keskuses käia kasvab, siis seda saavad nad teha mône bussiga päevas vôi astuda jala. Mainitud Laguja piirkonna inimestel, kes on paljudes küsimustes Elvaga seotud peavad kasutama Nôkku jôudmiseks teed Elva kaudu.

	Oluliselt leevendab, eriti vara hommikul nii Elvasse kui Tartusse tööleminejate ja sealt saabujate sôiduvôimalusi raudtee, millel kurseerib päevas üheksa reisi.

	Kogu külanôukogule on probleemiks ôhtune Tartust kojujôudmine. Ainult suviti käib hiline rong, kuid enamikul ajal on viimaseks transpordiks kell 22.05 väljuv buss. Tôenäoliselt tuleb leida vôimalus hilise vôi paari bussi kurseerimiseks Tartu-Elva suunal ka hilja ôhtul ja aastaringselt. Inimesed oleks nôus maksma kahe kuni kolmekordset hinda. Selliselt paraneks ka ühendus pealinnaga, kust ôhtuse transpordiga saabudes on ainukeseks vôimaluseks takso.

	Telefonide osas on paremini varustatud piirkonnaks Tôravere alevik, kus asuv 400 numbriga jaam suudab katta kôik aleviku ja lähema ümbruse vajadused. Puuduseks on kaugvalimise puudumine. Nôo alevikus, kus valmis hiljuti uus, samuti 400 numbriga jaam. puhul on pôhiliseks probleemiks kaablite puudus. Jaam lubaks vajadusi oluliselt rohkem rahuldada. Teised külanôukogu piirkonnad on suhteliselt juhuslikult telefonidega varustatud. Eriti halb on side külanôukogu siseselt. Liinide kvaliteeti näitab asjaolu, et Tôraveres ei saa liinitehnilistel pôhjustel töötada telefax.

	4.5 Talumajapidamised.

	Seisuga 1991.a. mai on Nôo külanôukogu territooriumil loodud kolmekümne viiele talumajapidamisele eraldatud kokku 379.2 ha maad (tabel nr 10). Valdavalt on eraldused tehtud Nôo kolhoosi maaeraldusest. Selle kôrval on üksikuid eraldusi Tartu ja Elva Metsamajanditelt ning Elva sovhoosilt. Seniasutatud talude maaeralduse keskmiseks suuruseks tuleb 10.8 ha maa üldpinda talu kohta. Haritava maa osa on erinev. On talusid, kus haritavat maad on vähe ja ühel talul ei ole seda üldse, kuid keskmiselt on haritava maa osa eraldatud maadest 50 kuni 60 %.

	Lähemas tulevikus on oodata veel ligi neljakümne maaeralduse kohta maakonna valitsuse otsust, kolhoosi volinike koosoleku positiivne seisukoht nende kohta on juba olemas.

	Valdavalt on talude tagastamine toimunud nende seaduslikele omanikele vôi nende seaduslikele järeltulijatele-pärijatele. Taotlejate hulgas on lisaks neile ka selliseid, kes ostuteel antud talukohas olevad hooned on omandanud ja nüüd vastavat talukohta ka taotlenud. Sellistel juhtudel on kindel, et antud maa seaduslikud omanikud seda taotlema ei hakka ja on selleks ka kirjaliku volituse andnud.

	Talude tagastamisel omanikele on suureks probleemiks vahepeal nendess taluhoonetesse heausklikult elama asunud vôi asustatud elanikud. Sellisel juhul jääb probleem elaniku ja omaniku

  Nr	talu nr	taluniku		 otsuse nr ja		maad (ha)
			 Nimi			   kuupäev			 asukoht
________________________________________________________________

  1	   6	  Peeter	Jürken	17.08.88.Nr191		12 Vissi
  2	  26	  Lembit	Ilves		22.03.89.Nr 76		 6 Meeri
  3	  27	  Nikolai	Alasepp	22.03.89.Nr 76		11 Tôravere
  4	  30	  Enno	Voore		22.03.89.Nr 76		11 Meeri
  5	  31	  Tônu	Vanka		22.03.89.Nr 76		15 Meeri
						16.08.89.Nr209		 5 Meeri
  6	  34	  Enn		Mikvelt	22.03.89.Nr 76		 6 Nôgiaru
						16.08.89.Nr209		 8 Nôgiaru
  7	  36	  Lembit	Kala		22.03.89.Nr 76		 2 Altmäe
  8	  61	  Evald	Pärsikivi	24.04.89.Nr144		 6 Keeri
  9	  81	  Tônu	Mets		16.08.89.Nr209		 6 Meeri
 10	 114	  Valvo	Vôru		24.11.89.Nr290		 3 Meeri
 11	 115	  Hilja	Oesso		24.11.89.Nr290		 5 Nôgiaru

 12	 116	  Ülo		Kivirand	24.11.89.Nr290		 8 Vissi
						08.03.91.Nr 63		10.5 Vissi
 13	 117	  Ants	Paavel	24.11.89.Nr290		10 Meeri
 14	 132	  Heino	Henno		13.12.89.Nr313		13 Ennu
 15	 133	  Kalev	Räisa		13.12.89.Nr313		13 Illi
										 4 Illi
 16	 163	  Margus	Tigane	21.02.90.Nr 48		21 Laguja
 17	 164	  Henn	Leitu		21.02.90.Nr 48		13 Tôravere
 18	 173	  Rudolf	Kuiv		28.03.90.Nr101		 4 Vissi
 19	 174	  Vello	Kade		28.03.90.Nr101		 9 Tôravere
 20	 253	  Olev	Sannamees	18.04.90.Nr126		 9 Nôo
 21	 320	  Riina	Laugamôts	30.05.90.Nr179		 6 Illi
						23.01.91.Nr 12		 3.3 Illi
 22	 323	  Olev	Sööt		30.05.90.Nr179		 9 Aiamaa	  
 23	 363	  Einar	Toots		18.06.90.Nr198		 7 Keeri
 24	 403	  Heiki	Vinn		06.09.90.Nr277		 3 Keeri
 25	 411	  Lembit	Räisa		30.10.90.Nr338		 9 Altmäe
 26	 494	  Karin	Sarapuu	08.03.91.Nr 63		15.2 Voika
 27	 495	  Valev	Tammiste	08.03.91.Nr 63		 5 Vissi
 28	 496	  Meeta	Trei		08.03.91.Nr 63		 7 Keeri
 29	 497	  Peeter	Mossin	08.03.91.Nr 63		 4 Vissi
 30	 498	  Hans	Sild		08.03.91.Nr 63		 9.8 Kolga
 31	 519	  Eerik	Kurrot	27.03.91.Nr 80		11.1 Keeri
 32		  Neeme	Erkmaa	24.04.91.Nr109		44.5
 33	 581	  Avo		Kala		24.04.91.Nr109		 5.5 Nôo
 34	 582	  Elve	Urbas		24.04.91.Nr109		 4.9 Nôo
 35	 585	  Ain		Veenpere	24.04.91.Nr109		24.4 Luke

		Tabel nr 10:Nôo külanôukogu talunikud seisuga mai 1991.a.

enda vaheliseks. Seadusandlus ei suuda veel tagada sellise olukorra seaduslikku lahendamist osapooltele vastuvôetavas korras. Samuti ei ole ka sellises olukorras kummalgi mingit garantiid.

	4.6 Uute talude teke.

	1990.a. lôpuks asutatud ja tänavusel aastal juba toodangut andvate talude toodangu prognoos oleks ligikaudu järgmine:
			- liha (eluskaalus)	38.2 t,
			- piima			36.0 t,
			- kartulit			56   t.

		Tabel nr 11:1991.a. toodangut andvate 25 talu planeeritav toodang.

	Lisaks sellele tegelevad talunikud veel seemnekasvatusega (sellest galeega seemet 900 kg) ja hobusekasvatusega.

	Talumajapidamise tuleviku määravad kaks faktorit:
		1) majandi jagunemisel saadavad vôimalikud osakud ja tagastamise vorm (rahaline vôi esemeline jne),
		2) olemasolevate nn eramajapidamiste muutumine talumajapidamisteks selle juriidilises vormis.
	Nôo kolhoos on asunud arvutama välja osakuid. Osakute tagastamisel talunikele oleks neile kôige suuremaks abiks, kui nad saaksid oma osakud kätte natuuras (tehnika, hooned jne).

	Talumajapidamiste potentsiaaliks on eramajpidamised. Seda potentiaali saab hinnata nende planeeritava toodangu järgi. Tänavuseks aastaks on see kontingent planeerinud toota piima ligikaudu 1000 t, mis praegu talunike tootmise oluliselt ületab. Ka liha tuleb erasektorist loodetavasti enam kui talunikelt, ligikaudu 220 t.

	Talunike hulgas on ülekaalus liha tootmine, millega tegeleb talebi 11 kahekümne viiest talunikust viisteist. Piima toodab neist kaheksa ja kartulit kaksteist talupidajat.

	Nôo külanôukogu territooriumil vôiks soodsatel oludel oodata talusid kuni kolmesaja ringis. Omal ajal oli Nôo kihelkonnas (306 ruutkilomeetrit) 716 talumajapidamist.

	4.7 Looduskaitse.

	Keskkonna-alastest küsimustest on valusaimaks probleemiks pôhjavee saastatus. Selle tulemusel madalamate pôhjavee horisontide vesi ilma keetmata kasutamiskôlbmatu ja tuleb puurida üha sügavamaid puurkaeve. Enamik salvkaeve, eriti asulate ja tootmisüksuste lahedal, on samuti ohtlikult reostatud.

	Üheks saasteallikaks on Nôos asuv Tartu Piimakombinaadi Elva jaoskonna Nôo juustutsehh. Selle juurde rajati kunagi puhastuseadmed kuid need on praktiliselt rivist välja langenud.

	Tôravere Instituudi juures on heitvete puhastamine rahuldavalt korraldatud, kuid ka siin on veehorisondid juba osalt saastatud.

	Külanôukogus on kaks ametlikku prügimäge, üks Nögiaru küla lähedal, millega ei ole probleeme. Halvasti on korraldatud Laguja küla lähedal olev prügimägi, kuhu ka Elvast prahti tuuakse. Kôige hullem on see, et sinna sattus vahepeal vedelaid jäätmeid, mis süttisid ja lisaks pinnase reostamisele saastasid ka ôhku. Lisaks neile kahele on veel palju ebaseaduslikke prahi mahapanekukohti, mida vôib loetleda üle saja.

	Ilmselt tuleb keskkonnakaitsealase kontrolli ja vastavate tingimuste loomiseks keskonnaohutu tootmise korraldamiseks vallas sisse seada keskkonnanôuniku ametikoht. Kahjuks on vastav seadusandlus veel samuti puudulik.

	5. FINANTSRESSURSID JA VALLA EELARVE.

	5.1 Külanôukogu 1991.a. eelarve.

	Nôo külanôukogu eelarvele on praeguseks üle antud Tôravere Lastepäevakodu, Laguja Algkool ja kolm külaraamatukogu. Samuti on eelarvesse antud osa kommunaalmajandusest, surnuaia ülalpidamine ja kolme Elva Kommunaalkombinaadi halduses oleva meie territooriumil asuva maja kapitaalremondi kulud.

	Nôo külanôukogu 1991.a. eelarve tulud moodustuvad järgmiselt:
	ettevôtte tulumaks (35 % 42 860.- -st)		 15 000.-
	üksikisiku tulumaks (100 % 648 000.- -st)	648 000.-
	maamaks (100 % 270 000.- -st)				270 000.-
	riigilôiv (100 % 1 500.- -st)				  1 500.-
	tegevusloa maks (100 % 500.- -st)			    500.-
										___________
								Kokku		935 000.-

	Külanôukogu eelarve kulud on määratudki eelkôige kohalikule eelarvele üle antud asutustega ja kokkuvôtlikult on ta 1991.a. järgmine.

	elamufondi kapitaalremont					100 000.-
	asula heakord							 20 000.-
	Nôo kalmistu							  4 000.-
	Tôravere LPK							 47 940.-
			selles:		art 1		32 390.-
						art 2		 2 260.-
	Laguja algkool							 15 840.-
			selles:		art 1		10 450.-
						art 2		   390.-
	Luke, Nôgiaru ja Nôo raamatukogud			 11 400.-
			selles		art 1		 8 400.-
						art 2		 1 680.-
	kodune hooldusabi						  3 600.-
	sotsiaalkompensatsioon					 70 560.-
	külanôukogu halduskulud					 52 270.-
			selles:		art 1		38 140.-
						art 2		 7 630.-
						art 3		 3 000.-
						art 4		   200.-
						art 12	 3 000.-
						art 18	   300.-
										____________
								kokku		325 610.-

	Eelarves on moodustatud kassaline käibefond suurusega tuhat rubla ja külanôukogu nö osaleb maakonna ürituste finantseerimisel summaga 611 840.-.

	5.2 Nôo valla territooriumilt laekuvate tulude hinnang.

	Kahjuks ei saa me vôimalike hinnangute tegemisel lähtuda muust kui olemasolevatest seadustest.

	Pôhiliseks eelarvesse laekuvaks tuluks on üksikisiku tulumaks. 1. jaanuari seisuga on valla territooriumil 3511 alalist elanikku. Kui keskmine eluiga on 72 a, ja oletades, et töövôimelisi on umbes samapalju kui tööealisi, st ligikaudu 1800, saame lähtuvalt keskmise palga suurusest hinnata vôimalikku tulumaksu massi. Kui vôtta keskmine palk suurusjärgus 450.-, siis praeguse seaduse järgi laekuks ligikaudu 1.4 miljonit rubla.

	Maamaks, mis samuti praegu kohalikku eelarvesse peaks hakkama laekuma ei saa langeda ilmselt väiksemaks kui ta on planeeritud praeguste maakasutajate järgi. Maamaksust peaks laekuma ligikaudu 270 000.-. Oletada vôib, et maamaks ei lange, küll aga vôib maamaksu môjutada maakasutajate struktuuri muutus, mille käigus praeguse pôhilise maksja, kolhoosi osa langeb.

	Suhteliselt suur on kohalikesse tuludesse laekumine ka ettevôtete tulumaksust. Kui see jääb samale tasemele, siis on ta ligikaudu 15 000.-. Tänavu on kohalik kolhoos ennast kahjudega töötavaks kuulutanud, nii et ettevôtete tulumaks tulevikus vôiks ainult suureneda.

	Väiksemaid makse saab hinnata kui vôtta arvesse vastavaid laekumisi 1990.a. jooksul ja 1991.a. esimese kvartalis. Hinnates saame need järgmised:

			riigilôiv				 8 600.-
			hoonete ja maamaks		 1 200.-
			sôidukimaks			12 000.-
			tegevusloa maks			 2 800.-

	Nendest maksudest peaks laekuma ligikaudu 25 000.-.

	Kui vaadelda vallas vôimalusi kohalike maksude kehtestamiseks, siis eelkôige tuleks Nôo vallas kône alla suvilate mingil kujul maksustamine. Kokku on meie territooriumil 633 suviat, millised on koondunud suvilakooperatiividesse. Arvestades nende puhul maksuga, mis aastas ei ole alla 100.-, siis koos eelpool toodud muude väiksemate maksudega vôiks saada täiendavaid laekumisi mitte alla 100 000.-.
	Seega vôiks tehtud hinnangute järgi hinnata Nôo valla territooriumilt laekuvaid makse küündivat kuni 1.8 miljoni rublani. Loomulikult on need hinnangud jämedad ja seadusandluse muutus vôib tehtud hinnanguid oluliselt muuta. Kuid ühe järelduse vôib teha siiski, Nôo vald on oma sissetulekute osas suhteliselt heas olukorras. Vôib oletada, et see on tänu valla piisavalt suurtele môôtmetele. Tuginedes ka pôhjanaabrite kogemustele ei ole väikesed vallad majanduslikult tugevad ja vajavad suuremat riigipoolset toetust. Teiselt poolt hakkab muidugi valla suurust määrama tema funktsioonide ratsionaalsus ja inimeselähedus, mida vallalt nôutakse.

	5.3 Maksusoodustuste pôhimôtted.

	Kuna maksusoodustuste andmine on kohaliku volikogu pädevuses, siis saab see olla ainukeseks vahendiks koos vôimaliku krediidipoliitikaga mehhanismiks, millega kohalikku majanuselu ja ettevôtlust juhitakse.

	Nagu eelarve hindamisel näha, vôib ettevôtte tulumaksu ja tegevusloamaksu osas teha soodustusi suhteliselt julgesti, ilma, et see eelarvet oluliselt kahjustaks. Nende maksude osas soodustuste andmine vôib aga oluliselt toetada kohalikku ettevôtlust ja selle arengut.

	Maksupoliitika peab lähtuma pôhimôttest, et maksusoodustusi saab anda ainult valla sotsiaalmajanduslikule arengule positiivselt môjuva ettevôtluse puhul.

	Tôenäoliselt tuleks viimases järjekorras arvesse soodustused maamaksu ja isikutulumaksu osas. See môjutaks oluliselt ka praegu kehtiva seadusandluse järgi valla eelarvelisi tulusid.

	5.4 Eelarveliste kulude struktuurne hinnang.

	1991.a. eelarve alusel on Nôo külanôukogu halduskuludeks üle viiekümne kahe tuhande rubla, millest ligi nelikümmend tuhat on palgafond. Selle palgafondi piires on praegu täiesti vôimalik asuda valla täielikumale haldamisele. Sellised funktsionaalsed ametikohad, nagu raamatupidamine, sotsiaalnôunik, maanôunik ja valla kantselei on algatuseks piisavalt komplekteeritud. Sellelt baasilt saab minna ka haldamise mahu suurendamisele. Tulevikus oleks vajalik esimeses järjekorras veel täita järgmised ametikohad: kaks sotsiaaltöötajat, maakorraldaja, kaks ramatupidajat, keskkonnanôunik, vallainsenere kommunaalnôunik ning kindlasti üks vôi isegi kaks pôllumajandusnôunikku. Koos vajalike muude majanduskuludega nôuaks selline kohtade komplekteerimine haldukulude kasvu kolm kuni neli korda, seega ligikaudu tôuseks need 200 000.- rublani. Üldisest eelarve hinnangust on see natuke üle kümne protsendi.

	Praeguste kohalikul eelarvel olevad sotsiaalsfääri asutused moodustavad kôigist sellistest asutustest 20 %, kokku on neid vallas 26. Kohalikul eelarvel olevate ettevôtete eelarve on kogu eelarvest üle 75 tuhande rubla. See ei holma nende asutuste kapitaalehituse ja -remondiga seotud kulutusi. Kui seda arvestada, siis kogu sotsiaalsfääri jaoks tuleks arvestada tulevikus mitte vähem kui poolmiljonit rubla. Lisades sellele hinnangule kapitaalmahutused, tuleks seda summat kuni viis korda suurendada, seega oleks see kuni 2 miljonit rubla.

	On lihtne näha, et vaatamata tulude suhteliselt soodsale hinnangule tuleb arvestada, et kapitaalehitustega seotud kulutused käivad kohalikul eelarvel üle jôu.